Ero sivun ”Näkösyvyys” versioiden välillä
(9 välissä olevaa versiota 2 käyttäjän tekeminä ei näytetä) | |||
Rivi 1: | Rivi 1: | ||
− | < | + | {{JwFloat|none|100|{{JwCardPad|2=<span class="ingressi">Näkösyvyys kuvaa veden läpinäkyvyyttää. Pieni näkösyvyys kertoo siitä, että vedessä on paljon humusta, savea, planktonleviä, siitepölyä ja/tai muita hiukkasia. Niiden määrä vaihtelee luonnostaan vesistöstä toiseen, sekä muun muassa vuodenajan ja sademäärien mukaan.</span>}} }} |
− | {{ | + | {{JwFloat|left|61| |
− | + | {{JwCardZeroPad|1=Kartalla on korkeintaan 30 päivän ikäisiä havaintoja näkösyvyydestä. | |
− | + | |2={{#widget:Ol3CurObsMap|height=725|lang={{int:lang}}|base=mmlTausta|zoom=5|obs=secchi|days=30}} | |
− | + | |3={{Käyttäjäryhmät}} | |
− | {{# | + | }} |
− | }} | + | }}{{JwFloat|right|39| |
− | </ | + | {{JwCardPad |
− | < | + | |1=Järvi-meriwikin näkösyvyysmittari |
+ | |2=<span class="huomio"> {{#replace: {{#expr: {{#replace: {{#ask: [[Näkösyvyys::+]][[Päivämäärä::>{{#time: Y-m-d|- 30 day}}]][[Päivämäärä::<{{#time: Y-m-d}}]]|?Näkösyvyys#- |limit=1000 |format=average }}|,|.}} round 1}}|.|,}} m</span><br /><p class="kuvateksti">Keskiarvo kaikista korkeintaan 30 päivän ikäisistä havainnoista.</p> | ||
+ | }} | ||
+ | {{Uusimmat havainnot laatikko|Search=[[Näkösyvyys::+]]|Limit=6}} | ||
+ | }} | ||
+ | {{JwClear}} | ||
+ | Jos pidempiaikaisessa seurannassa näkyy näkösyvyyden heikkenemistä, voi se kertoa muutoksista vesistön tilassa. Veden sameus voi lisääntyä esimerkiksi metsänhakkuiden, suo-ojitusten, ruoppausten tai vesistön rehevöitymisen seurauksena. | ||
+ | |||
+ | Näkösyvyyden on havaittu madaltuneen hyvin monissa pohjoiseurooppalaisissa järvissä huolimatta siitä, että vedenlaatu on muutoin parantunut. Näkösyvyyden pieneneminen liittyy todennäköisesti valuma-alueen maaperäprosesseihin; hiilen hajotustoiminnan ja kuormitusmäärien kasvuun. Ilmiötä kutsutaan järvien ruskettumiseksi, ja siitä on meneillään vilkasta tutkimustoimintaa. | ||
+ | |||
+ | ==Miten näkösyvyyttä mitataan?== | ||
+ | Näkösyvyyttä mitataan Secchi-levyn eli näkösyvyyslevyn avulla. Se on pyöreä valkoinen levy, joka lasketaan narun varassa veteen. Näkösyvyys on etäisyys vedenpinnasta, jossa levy katoaa näkyvistä. | ||
+ | |||
+ | ===Näin teet havainnon:=== | ||
+ | * Mittaa näkösyvyys paikallaan olevasta veneestä tai laiturilta. Tee mittaus varjopuolelta. | ||
+ | * Varmista, että mittauspaikalla on tarpeeksi syvää (syvempää kuin näkösyvyys). | ||
+ | * Laske näkösyvyyslevyä veteen niin syvälle, että se juuri häviää näkyvistä. Kirjaa syvyys muistiin. | ||
+ | * Laske levyä vielä jonkin verran. Nosta levyä hitaasti, kunnes se näkyy jälleen. Kirjaa syvyys muistiin. | ||
+ | * Laske näkösyvyydeksi ensimmäisen ja toisen syvyyslukeman keskiarvo. | ||
+ | |||
+ | ===Näkösyvyyslevyn rakentaminen=== | ||
+ | Näkösyvyyslevyn voi rakentaa myös itse. Tarvitset pyöreän valkoisen levyn, noin 10 m narua ja painon. Levyn on hyvä olla halkaisijaltaan noin 10–20 cm. Valkoinen ämpärinkansi on esimerkiksi sopiva. | ||
+ | |||
+ | * Tee levyn ulkoreunaan kolme tai neljä reikää tasavälein. | ||
+ | * Solmi reikiin kiinnitysnarut, jotka yhdistyvät sekä levyn ylä- että alapuolella sopivan etäisyyden päässä levyn keskipisteestä. | ||
+ | * Kiinnitä alapuolen yhtymäkohtaan paino ja yläpuolen yhtymäkohtaan loput narusta. | ||
+ | * Merkitse naruun etäisyys levyn pinnasta noin 10 cm tarkkuudella. Käytä eri merkintätapoja täysille metreille ja desimetreille, jotta voit helposti lukea mittaustuloksen. | ||
+ | |||
+ | [[Luokka:Havaintotyyppi]] |
Nykyinen versio 11. kesäkuuta 2023 kello 23.12
Keskiarvo kaikista korkeintaan 30 päivän ikäisistä havainnoista.
30. elokuu 2024 16:38 |
30. elokuu 2024 11:32 |
29. elokuu 2024 16:55 |
29. elokuu 2024 13:15 |
28. elokuu 2024 18:00 |
28. elokuu 2024 16:21 |
Jos pidempiaikaisessa seurannassa näkyy näkösyvyyden heikkenemistä, voi se kertoa muutoksista vesistön tilassa. Veden sameus voi lisääntyä esimerkiksi metsänhakkuiden, suo-ojitusten, ruoppausten tai vesistön rehevöitymisen seurauksena.
Näkösyvyyden on havaittu madaltuneen hyvin monissa pohjoiseurooppalaisissa järvissä huolimatta siitä, että vedenlaatu on muutoin parantunut. Näkösyvyyden pieneneminen liittyy todennäköisesti valuma-alueen maaperäprosesseihin; hiilen hajotustoiminnan ja kuormitusmäärien kasvuun. Ilmiötä kutsutaan järvien ruskettumiseksi, ja siitä on meneillään vilkasta tutkimustoimintaa.
Miten näkösyvyyttä mitataan?
Näkösyvyyttä mitataan Secchi-levyn eli näkösyvyyslevyn avulla. Se on pyöreä valkoinen levy, joka lasketaan narun varassa veteen. Näkösyvyys on etäisyys vedenpinnasta, jossa levy katoaa näkyvistä.
Näin teet havainnon:
- Mittaa näkösyvyys paikallaan olevasta veneestä tai laiturilta. Tee mittaus varjopuolelta.
- Varmista, että mittauspaikalla on tarpeeksi syvää (syvempää kuin näkösyvyys).
- Laske näkösyvyyslevyä veteen niin syvälle, että se juuri häviää näkyvistä. Kirjaa syvyys muistiin.
- Laske levyä vielä jonkin verran. Nosta levyä hitaasti, kunnes se näkyy jälleen. Kirjaa syvyys muistiin.
- Laske näkösyvyydeksi ensimmäisen ja toisen syvyyslukeman keskiarvo.
Näkösyvyyslevyn rakentaminen
Näkösyvyyslevyn voi rakentaa myös itse. Tarvitset pyöreän valkoisen levyn, noin 10 m narua ja painon. Levyn on hyvä olla halkaisijaltaan noin 10–20 cm. Valkoinen ämpärinkansi on esimerkiksi sopiva.
- Tee levyn ulkoreunaan kolme tai neljä reikää tasavälein.
- Solmi reikiin kiinnitysnarut, jotka yhdistyvät sekä levyn ylä- että alapuolella sopivan etäisyyden päässä levyn keskipisteestä.
- Kiinnitä alapuolen yhtymäkohtaan paino ja yläpuolen yhtymäkohtaan loput narusta.
- Merkitse naruun etäisyys levyn pinnasta noin 10 cm tarkkuudella. Käytä eri merkintätapoja täysille metreille ja desimetreille, jotta voit helposti lukea mittaustuloksen.