Ero sivun ”Huutilampi (84.114.1.013)” versioiden välillä
(Yhtä välissä olevaa versiota samalta käyttäjältä ei näytetä) | |||
Rivi 8: | Rivi 8: | ||
==Nykytila ja suojelu== | ==Nykytila ja suojelu== | ||
+ | |||
+ | Huutilampi on asemakaavalla suojeltu lampi. | ||
==Kalat, linnut ja muu vesiluonto== | ==Kalat, linnut ja muu vesiluonto== | ||
Rivi 22: | Rivi 24: | ||
==Aiheesta muualla== | ==Aiheesta muualla== | ||
+ | |||
+ | Wikipedia. Huutilampi. WWW-sivu. Luettu 5.6.2014. [http://fi.wikipedia.org/wiki/Huutilampi] |
Nykyinen versio 5. kesäkuuta 2014 kello 15.38
Järvi
Nimi: Huutilampi
Järvinumero: 84.114.1.013
Vesistöalue: Kalimeenojan valuma-alue (84.114)
Päävesistö: Perämeren rannikkoalue (84)
Perustiedot
Pinta-ala: 12,51 ha
Syvyys:
Keskisyvyys:
Tilavuus:
Rantaviiva: 1,42 km1 420 m <br />
Korkeustaso:
Hallinnolliset alueet
Kunta: Oulu
Maakunta: Pohjois-Pohjanmaan maakunta
ELY-keskus: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Vesienhoitoalue:
Nämä tiedot ovat peräisin Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) tietojärjestelmistä eikä niitä voi muokata. Jos havaitset tiedoissa virheitä voit ilmoittaa niistä Kahvihuoneen Virheet ja korjaukset -osastolla.
Järven erityispiirteet
Huutilampi sijaitsee Heikinharjun kaupunginosassa Korvensuoran suuralueella Oulun kaupungissa.
Lampi on pinta-alaltaan noin 20 hehtaaria, matala ja umpeenkasvava. Rannat ovat luhta-ja saranevaa ja vesialueen keskiosissa on muutamia avovesilampareita. Lampea ja sen suorantoja ympäröivät mäntyvaltaiset kangasmaastot. Lampi laskee kapeaa ojaa pitkin Kalimeenojaan ja edelleen Perämereen.
Nykytila ja suojelu
Huutilampi on asemakaavalla suojeltu lampi.
Kalat, linnut ja muu vesiluonto
Linnustoltaan Huutilampi ja sitä ympäröivät alueet ovat niukkoja, mutta alueella pesii Oulun seudun suurin naurulokkien yhdyskunta. Lammella on kirjattu jopa viidensadan naurulokkiparin havaintoja. Lisäksi siellä oleskelee runsaasti pesimättömiä yksilöitä, toukokuussa niitä voi olla tuhansittain. Muita muutto- ja pesimälintuja alueella on niukasti.
Vesilinnuista lammella tavataan pesimässä taveja ja tukkasotkia, rannoilla taas pajusirkkuja ja rantaniityillä lisäksi isokuoveja. Suokukkoja on nähty soitimella lammen ympäristössä. Lammella on tavattu myös harvinaisia mustakurkku-uikkuja.
Asutus ja vesistön käyttötavat
Huutilampea kiertää luontopolku. Lammen rannalla on myös vuonna 1996 rakennettu 0,7 metrin korkuinen lintulava, johon mahtuu kerrallaan 2–3 henkilöä. Lisäksi alueella on ympäristöpolku, joka johtaa Huutilammelta Ruskon kaatopaikan sivuitse Kuivasjärven suuntaan. Metsän oppimispolku ylittää Kalimeenojan, lammelta pääsee myös Auran majalle johtavalle ulkoilureitille.
Tarut ja tositarinat
Aiheesta muualla
Wikipedia. Huutilampi. WWW-sivu. Luettu 5.6.2014. [1]